Seletuskiri
Vabariigi Valitsuse 3. septembri 2004. a määruse nr 289 „Riikliku kohanimeregistri pidamise põhimäärus“ muutmine eelnõu juurde

SISSEJUHATUS

Määruse eelnõu on välja töötatud „Kohanimeseaduse“ § 17 lõike 2  alusel ja kooskõlas „Avaliku teabe seaduse”  § 435   lõikega 1.  

Eelnõu põhisisuks on määrata Riiklikule kohanimeregistrile (edaspidi register) uus volitatud töötleja, täpsustada registri ülesehitust, registrisse kantavate andmete koosseisu, andmete õiguslikku tähendust ja kannete tegemise regulatsiooni.

Eelnõu on koostatud arvestades 01.01.2008 jõustunud „Avaliku teabe seadust“, millele on lisatud andmekogusid puudutav peatükk ja millega tunnistati kehtetuks „Andmekogude seadus“.

Eelnõu ja seletuskirja väljatöötamisel osales töögrupp, kuhu kuulusid:
Aule Kikas - Siseministeeriumi kohaliku omavalitsuse ja regionaalhalduse osakonna peaspetsialist (tel 6125147; e-post: aule.kikas@siseministeerium.ee);
Mall Kivisalu - Maa-ameti katastriteabe osakonna aadressiandmete büroo juhataja kt (tel 6750852; e-post: mall.kivisalu@maaamet.ee);
Olev Veskimäe - Maa-ameti topoandmete osakonna juhataja kt (tel 6650675; e-post: olev.veskimae@maaamet.ee);
Uudo Timm – Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse keskkonnaregistri büroo juhataja (tel 6737561; e-post: uudo.timm@ic.envir.ee);
Peeter Päll- Eesti Keele Instituudi grammatika- ja keelekorraldussektori juhataja (tel 6177528; e-post: peeter@eki.ee);.

Eelnõu juriidilise ekspertiisi teostas Siseministeeriumi nõunik Olivia Taluste (tel 6125051, e-post: olivia.taluste@siseministeerium.ee). 

I MÄÄRUSE EESMÄRK

Eelnõu väljatöötamise eesmärk on viia Vabariigi Valitsuse 3. septembri 2004. a määrus nr 289 „Riikliku kohanimeregistri pidamise põhimäärus“ (edaspidi põhimäärus) vastavusse 01.01.2008.a. jõustunud „Avaliku teabe seadusega“, kaasaegsete tehniliste võimalustega ning muuta registri volitatud töötlejat. 

„Avaliku teabe seadusesse“ on lisatud andmekogusid käsitlev peatükk ja nimetatud seaduse jõustumisega tunnistati ühtlasi kehtetuks seni registrite pidamise korda reguleerinud „Andmekogude seadus“. 

Kehtiv põhimäärus on välja töötatud  2004-ndal aastal ja tänaseks on registri pidamisel tekkinud uusi tehnilisi võimalusi ning seega on otstarbekas ning lähtuvalt „Avaliku teabe seaduse“ 01.01.2008 jõustunud redaktsioonist tulenevalt kohustuslik vastavad regulatsioonid ka määrusesse lisada.

Registri volitatud töötleja muutmise vajadus tuleneb samuti tehnilise lahenduse optimaalsest korraldamisest. 

II EELNÕU SISU JA VÕRDLEV ANALÜÜS

Määruse eelnõu koosneb kahest paragrahvist:
1) § 1 käsitleb põhimäärusesse tehtavaid muudatusi
2) § 2 sätestab määruse jõustumise 1. juulist 2008. a.

1)	Eelnõu §-s 1 sätestatakse põhimäärusesse järgmised muudatused:
1.	Muudetakse põhimääruse preambulat ning asendatakse varasem viide „Andmekogude seadusele” viitega „Avaliku teabe seaduse”  § 435   lõikele 1.

2.	Põhimääruses asendatakse sõnad „Andmekogude seadus“ sõnadega „Avaliku teabe seadus“ vastavas käändes. Mainitud muudatus mõjub põhimääruse § 12 lõikes 1 ja § 14 lõikes 2.

3.	Registri uueks volitatud töötlejaks on Maa-amet (põhimääruse § 3 lg 2). Uue volitatud töötleja määramine on vajalik registri optimaalsemaks toimimiseks kaasaegses infokeskkonnas. Nimelt on Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. a määrusega nr 251 kehtestatud aadressiandmete süsteem, mille volitatud töötlejaks on Maa-amet. Kuna register on aadressiandmete süsteemi üks olulisi andmeandjaid ja tuginedes sealhulgas 23.aprillil 2008.a kohanimenõukogu poolt kinnitatud „Kohanimeregistri 2008-2012.a arengukavale“, leiavad eelnõu koostajad, et Maa-amet sobib registri volitatud töötlejaks kõige paremini. Koostööna on ette valmistatud Siseministeeriumi ja Maa-ameti vaheline koostöökokkulepe riikliku registri arendustööde teostamiseks 2008. aastal. Kokkuleppe eesmärgiks on arendada poolte tegevusi registri volitatud töötleja üleminekuks Maa-ametile ja registri arendustööde teostamiseks, tagamaks registri pidamise vastavuse kehtivatele õigusaktidele, liidestamise aadressandmete süsteemi haldussüsteemiga  ja andmete avaldamise avalikul veebilehel.

4.	Täpsustunud on põhimõte, et  juhul kui nimeobjektide andmeid peetakse teises riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus põhiandmetena, võtab register töötlemisel aluseks vastava andmekogu andmed (põhimääruse § 4 lõige 2, § 6 lõige 5, § 8 lõige 3 punkt 3). See põhimõte tuleneb „Avaliku teabe seaduse“ § 436 lõike 2 põhimõttest, mille kohaselt tuleb andmete töötlemisel, mida kogub põhiandmetena teine riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, aluseks võtta vastava teise andmekogu põhiandmed. Andmevahetus nimeobjekti andmeid põhiandmetena pidavate riigi andmekogudega toimub infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu (põhimääruse § 4 lõige 3). Varasemas määruses oli sätestatud andmete ristkasutus teiste andmekogudega. „Avaliku teabe seaduse“ § 439 -ga on kehtestatud riigi infosüsteemi kindlustavad  süsteemid, millele tuginedes on kehtestatud ka  Vabariigi Valitsuse 24. aprilli 2008.a. määrus nr 78 „Infosüsteemide andmevahetuskiht“ ehk x-tee. 

5.	Täpsemalt on sätestatud, milliseid andmeid peab sisaldama registri kande alus (põhimääruse § 6 lõige 3). Varasemas sõnastuses seda reguleeritud ei olnud.

6.	Optimeeritud on andmete koosseisu, mis registreeritakse registrimenetluse kohta (põhimääruse § 6 lõige 8).

7.	Muudetud on registri andmete õigusliku tähenduse põhimõtteid (põhimääruse § 7). Kui varem oli kohanimedel üldjuhul informatiivne tähendus ja erandjuhtudel õiguslik tähendus, siis uues sõnastuses on vastupidi: ametlikel kohanimedel on õiguslik tähendus „Kohanimeseaduse“ §-des 14 ja 15 sätestatud ulatuses. Registrisse kantud mitteametlikel kohanimedel ja meta- ja lisaandmetel  on informatiivne tähendus.

8.	Täpsustatud ja kaasajastatud on registrile andmete esitamise dokumentatsiooni (põhimääruse § 8 lõige 11). Nimeobjekti asukoha üheseks ja arusaadavaks kirjeldamiseks on kõige otstarbekam nimeobjekti kohta  koostada plaan või teha kaardiväljavõte. Et riiklikult on tagatud katastri aluskaartide olemasolu ja ajakohasena hoidmine üle riigi, siis on otstarbekas kasutada sama kaarti ka kohanimeobjektide kohta kaardiväljavõtete koostamiseks. Samas ei ole kaardi ega plaani koostamine vajalik juhul, kui nimeobjekt on juba registreeritud mõnes riigi andmekogus, sel juhul piisab registri töötlejale vastavast identifitseerivast tunnusest, et kohanime tunnuspunkti andmed registrisse kanda. Konkretiseeritud on, kes peab registrile andmed esitama, varem oli see määratlemata. „Kohanimeseaduse“ kohaselt esitab kohanimemääraja andmed registri volitatud töötlejale 10 päeva jooksul, arvates kas kohanimemääraja õigusakti vastuvõtmisest või kohanimenõukogu nõustuva otsuse langetamisest (põhimääruse § 8 lõige 11).

9.	Põhimääruse § 8 lõige 8 tunnistatakse kehtetuks, sest nimetatud sättes käsitleti enne „Kohanimeseaduse“ jõustumist määratud ametlike kohanimede menetlemist kohanimeregistris. Uues määruse redaktsioonis lähtutakse sellest, et kõik varem määratud kohanimed on juba kohanimeregistrile esitatud. Kui aga esitatakse siiski varem kehtestatud kohanimede andmeid, siis menetletakse neid üldises korras.

10.	Täpsustatud on põhimääruse § 8 lõike 11 varasemat sõnastus, mis rääkis päringute tegemisest ja andmete saamisest teistest registritest. Täpsustatud on, et teiste registrite all peetakse silmas riigi infosüsteemi kuuluvaid andmekogusid (põhimääruse § 8 lõiked 11 ja 12). Vastavateks muudatusteks annab aluse „Avaliku teabe seaduse“ § 432, mille kohaselt kuuluvad riigi infosüsteemi andmekogud, mis on riigi infosüsteemi andmevahetuskihiga liidestatud ja riigi infosüsteemi haldussüsteemis registreeritud, ning andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid.

11.	Põhimääruse § 8 lõige 12 tunnistatakse kehtetuks, kuna põhimõte, et registriandmete vahetus ja ristkasutus teiste riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogudega on tasuta, tuleneb „Avaliku teabe seadusest“. 

12.	Põhimääruse § 9 pealkiri sõnastatakse „Alusdokumentide esitamine“.

13.	Põhimääruse § 9 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks, sest dokumentide koosseis on reguleeritud § 8 lõigetes 1 kuni 11.

14.	Varasema regulatsiooni asemel, mille kohaselt muudeti ebaõiged andmed registris kehtetuks, on nüüd antud uus regulatsioon, mille kohaselt registris ebaõigete andmete avastamise korral muudetakse kohanime staatust ning kõrvaldatakse vastavad andmed avalikustatavate andmete hulgast kuni parandamiseni. Kehtiva määruse kohaselt suletakse andmed kuni vea parandamiseni (põhimääruse §10 lõige 2).

15.	Põhimääruse paragrahvid 15 ja 16 tunnistatakse kehtetuks, sest Vabariigi Valitsuse 30. novembri 1998. a määrusega nr 267 „Riigi kohanimeregistri asutamine“ asutatud riigi kohanimeregistris olevad andmed on kohanimeregistrile üle antud ja enne „Kohanimeseaduse“ jõustumist määratud ametlikud kohanimed ja asjaomaste nimeobjektide andmed on kohanimeregistri volitatud töötlejale üle antud ning nende andmete töötlemine, mida ei ole üle antud või „Kohanimeseadusega“ vastavusse viidud, toimub kohanimeregistris üldises korras.

2) Eelnõu § 2 - määruse jõustumine

Määrus jõustub 1. juulil 2008. a. Selle tähtaja tingib senise registri volitatud töötleja AS Eesti Kaardikeskuse ja Siseministeeriumi vahelise lepingu lõppemine, seega on vajalik määrata uus registri volitatud töötleja.

IV EELNÕU TERMINOLOOGIA

Eelnõus kasutatavad mõisted on samased eelnõu aluseks olnud „Avaliku teabe seaduses“, „Kohanimeseaduses“ ja nende seaduste alusel antud õigusaktides kasutatavate mõistetega.

V EELNÕU VASTAVUS EUROOPA LIIDU ÕIGUSELE

Kohanimede kohta esitatavaid erinõudeid Euroopa Liidu õigusaktidega kehtestatud ei ole. 

Registris peetakse muuhulgas ka kohanimeobjektide ruumiandmeid, seega on käesolevas eelnõus arvestatud nõudeid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2007/2/EÜ, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).
Nimetatud direktiivis nõutakse, et liikmesriigid kehtestaksid teenuste võrgustiku, mille abil oleks ühtse Internetiportaali kaudu tagatud juurdepääs ruumiandmetele eesmärgiga neid otsida ja vaadata, muutes kõnealused ruumiandmed üldsusele kättesaadavaks. Ühtlasi on liikmesriigid kohustatud muutma oma ruumiandmekogumid ja -teenused koostalitlusvõimelisteks (s.t tehniliselt vastavateks) kooskõlas komiteemenetluse teel vastuvõetud rakenduseeskirjadega ning andma välja katalooge oma ametiasutuste valduses olevate andmete kohta, mis sisaldavad nn metaandmeid, millega antakse andmete kohta teatavat liiki teavet. Lisaks oodatakse, et liikmesriigid kõrvaldaksid takistused ruumiandmete jagamisel ametiasutuste vahel.

VI MÄÄRUSE MÕJUD
Määrus võimaldab oluliselt korrastada ja ühtlustada riigi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude toimimist, seeläbi paraneb ka avaliku teenuse kättesaadavus. 

VII MÄÄRUSE RAKENDAMISEKS VAJALIKUD KULUTUSED

Määruse rakendamiseks on vajalik teostada arendustööd.
Määruse rakendamisega seotud kulutused kantakse Siseministeeriumi eelarvevahendite arvelt.
Registri arendamiseks tagab Siseministeerium 2008. aastal registri arendustööde teostamise finantseerimise 2,5 mln krooni ulatuses. Registri pidamiseks on Siseministeeriumi eelarves 2008. aastaks ette nähtud  0,9 mln krooni.  2009. a aastal on registri  pidamistöödeks taotletud 1 mln krooni. Edaspidine registri volitatud töötleja poolne pidamistööde teostamise finantseerimine korraldatakse Siseministeeriumi poolt kooskõlas riigieelarve strateegiaga ning tuginedes „Kohanimeregistri  arengukavale aastateks 2008-2012“, millise on heaks kiitnud  kohanimenõukogu (23. aprillil 2008.a).  

VIII MÄÄRUSE JÕUSTUMINE

Määrus jõustub 1. juulil 2008.a. 

IX EELNÕU KOOSKÕLASTAMINE

Eelnõu on esitatud e-Õiguse kaudu kooskõlastamiseks Keskkonnaministeeriumile, Justiitsministeeriumile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Rahandusministeeriumile,  Eesti Linnade Liidule ja Eesti Maaomavalitsuste Liidule.

Samuti esitati eelnõu arvamuse avaldamiseks Eesti Keele Instituudile ja Maa-ametile. 

15.05.2008